P. F. | 10. 6. 2024, 08:00
Pobriti se ali ne: zakaj smo si začeli odstranjevati dlake po telesu?
Ženske so med preteklo pandemijo na lastni koži izkusile, kako je, kadar se jim ni treba briti, da bi bile sprejemljive za javnost. Britje je pogosto boleč, drag in neudoben postopek, ki vzame veliko časa, vendar pa so družbeni pritiski ženske prepričali, da to enostavno morajo storiti. Večina si je dlake po telesu začela briti že pri rosnih letih, le malo pa jih razume, od kod ta trend izvira.
Skozi zgodovino so dlake predstavljale pomembno vlogo pri oblikovanju spolnih vlog in družbenih razredov ter pri izvrševanju nadzora nad ženskami s pomočjo izvabljanja močnega čustva, ki mu pravimo sram. CNN je raziskal izvor odstranjevanja dlak in kako se je postopek spreminjal skozi čas.
Dlake so si odstranjevali že v starem Egiptu, Grčiji in Rimskem imperiju. Verjeli so, da gladka, brezdlaka koža predstavlja eleganco in čistost, to pa je veljalo za oba spola. Britje je obvezno postalo šele v poznem 18. stoletju, verovanje, da so dlake nekaj neprivlačnega, pa naj bi bilo povezano s knjigo Charlesa Darwina iz leta 1871, ki nosi naslov Poreklo človeka. Darwin naj bi v knjigi dlake povezoval z manj razvitimi oblikami naših prednikov in naredil povezavo, da manj dlak pomeni evolucijo in spolno privlačnost.
Dlakavost, predvsem na ženskem telesu, ne pa tudi na moškem, so enačili z boleznimi, duševno nestabilnostjo, spolno nečistostjo in drugimi negativnimi konotacijami. Ideja, da je le ženska brez dlak zaželena in vredna pozornosti, se je uveljavila kot metoda za izvajanje družbenega nadzora - ženskam so vcepili občutek sramu, če njihova telesa niso odražala heteronormativnih zahtev.
V zgodnjem 20. stoletju je postala gladka koža zelo zaželena med višjim in srednjim razredom v Ameriki, saj so se tako ločili od nižjega razreda. Leta 1915 je ameriška revija Harper's Bazaar začela izpostavljati nujo po britju dlak pod pazduho, Gillette pa je izdelal prvo britvico za ženske. Ob pojavu Playboya v 50. letih prejšnjega stoletja se je dokončno vtisnila podoba brezdlake ženske kot privlačne ženske in do leta 1964 si je kar 98 odstotkov Američank v starosti med 15 in 44 redno brilo noge.
Smernice sta zamajala hipijevsko gibanje in val feminizma, ki sta zahod pretresala med letoma 1960 in 1970 ter nasprotovala britju, saj je veliko žensk britje videlo kot del problematike v boju za enakopravnost. Britje dlak je veliko bolj redko v azijskih državah, v Koreji so sramne dlake celo simbol plodnosti in zdrave spolnosti.
Na zahodu pa se nadaljuje verovanje v koncept, da britje pomeni čistost, ženske pa dojemajo svoje dlake kot nekaj, kar je gnusno, zato ob lastnih dlakah občutijo sram in sovražnost. Dejansko so postopki odstranjevanja dlak tisti, ki predstavljajo tveganje za razna vnetja.
Nekatere ženske sprejemajo svoje dlake in se ne brijejo - zanje to predstavlja znak moči in pozivajo k revoluciji, aktivizmu in družbenemu napredku.
Novo na Metroplay: "Vsak od nas kdaj pogleda oglase, tudi sam jih. Vedno sem zgrožen nad cenami" | Simon Maljevac